Asuntolainojen yleisenä viitekorkona käytetty 12 kuukauden eli vuoden euribor-korko on ollut laskussa viime aikoina. Viime viikolla euribor-korko painui alimmilleen 3,14 prosenttiin. Kyseessä on alhaisin korkolukema koko kuluvan kalenterivuoden ajalta.
Moni asuntovelallinen tai asuntolainaa harkitseva saattaakin nyt miettiä, minkä viitekoron valitseminen tulee taloudellisesti kannattavammaksi. Mielessä voi olla kysymys, kannattaako nyt ottaa pitkä viitekorko, jos tavoitteena on säästää korkokuluissa.
OP:n pääanalyytikon Antti Saaren mukaan tällaista johtopäätöstä ei voi tehdä.
– EKP:n koronlaskut ovat vasta alkaneet ja seuraavan vuoden aikana on odotettavissa useita koronlaskuja. Tässä kohtaa korkosykliä on normaalia, että 12 kuukauden euribor reagoi alaspäin nopeammin ja voimakkaammin kuin lyhyet korot, Saari huomauttaa Verkkouutisille.
Myös Danske Bankin pääanalyytikko Minna Kuusisto huomauttaa, ettei asiaan ole yksiselitteistä oikeaa vastausta.
– Asuntovelallisen kannattaa valita viitekorko sen mukaan, millaista vaihtelua on omassa taloudessaan valmis sietämään. Lyhyt viitekorko tarkistetaan useammin, ja se seuraa pitkää viitekorkoa tarkemmin keskuspankkien toteutuneita korkopäätöksiä. Pitkä viitekorko taas tarkistetaan harvemmin, ja se pitää sisällään enemmän odotuksia ohjauskoron tasosta tulevaisuudessa. Siksi tilanteessa, jossa keskuspankin odotetaan laskevan korkoja tulevaisuudessa, pitkä euribor-korko on usein lyhyttä euriboria matalammalla tasolla.
Saaren mukaan viitekorko kannattaa valita sen mukaan, mikä korko tuntuu itselle pitkällä aikavälillä sopivimmalta.
– Lyhyen aikavälin spekuloinnissa onnistuminen on vaikeaa. Yleisellä tasolla voidaan sanoa, että pitkällä juoksulla lyhyt kolmen kuukauden euribor tulee luultavasti edullisemmaksi. Toisaalta 12 kuukauden euribor tuo lainanhoitokuluihin ennustettavuutta, kun oma korkotaso liikkuu harvemmin.
Handelsbanken Suomen pääekonomisti Timo Hirvonen huomauttaa, että mitä lyhyempi koron maturiteetti eli erääntymisaika on, sitä matalampi korko historiallisesti on ollut.
– Historiallisesti kolmen kuukauden euribor-korko on ollut matalampi kuin 12 kuukauden euribor-korko, hän huomauttaa.
![](https://www.verkkouutiset.fi/wp-content/uploads/2024/08/112482201-758x1080.jpg)
Oliko lyhyeen viitekorkoon vaihtaminen virhe?
Korkojen ollessa korkealla osa kotitalouksista vaihtoi pitkän viitekoron lyhyempään, kolmen tai kuuden kuukauden viitekorkoon. Nyt lyhyet viitekorot ovat korkeammalla kuin vuoden euribor.
Oliko tämä päätös virhe, jos tavoitteena on mahdollisimman pienet korkokulut?
Antti Saaren mukaan näin ei voida sanoa.
– Se kumpi vaihtoehto on parempi, selviää vasta pidemmällä juoksulla. Kolmen kuukauden euribor tulee pitkässä juoksussa todennäköisesti edullisemmaksi, mutta en kehota lyhyen tähtäimen spekulointiin korkoja vaihtelemalla.
Myös Handelsbankenin Hirvonen uskoo, että pidemmällä aikavälillä kolmen kuukauden euribor laskee alle 12 kuukauden euriborin.
– 12 kuukauden euribor korko tuo lyhyempää viitekorkoa enemmän ennustettavuutta asuntovelallisen talouteen. Tietää vuoden verran mikä korko asuntolaissa tulee olemaan. Kolmen kuukauden euribor-korkoon sidotussa asuntolainassa korko vaihtuu neljä kertaa vuodessa. Osalle asuntovelallisille tämä ennakoitavuus on tärkeä asia.
Kuusiston mukaan tavallisen kotitalouden ei ole tarpeen spekuloida viitekorkojen kehityksellä, sillä ei ole olemassa oikeaa tai väärää viitekoron valintaa.
– Eri mittaiset euribor-korot seuraavat kaikki isossa kuvassa keskuspankin ohjauskoron kehitystä. Kun keskuspankki on koronnostosyklin alkuvaiheessa, pitkä viitekorko voi olla selvästikin lyhyttä viitekorkoa korkeammalla tasolla. Vastaavasti koronlaskusyklin alkuvaiheessa, kuten nyt, pitkä viitekorko on lyhyttä viitekorkoa matalammalla tasolla.
![](https://www.verkkouutiset.fi/wp-content/uploads/2024/08/141858215-1-1620x1080.jpg)
Viitekoron vaihtelu markkinatilanteen mukaan ei ole järkevää
Onko sillä pitkässä juoksussa suurta merkitystä, valitseeko asuntolainalleen pitkän vai lyhyemmän viitekoron?
– Merkitys on pitkällä juoksulla tuskin kovin merkittävä, OP:n Antti Saari arvioi.
Danske Bankin Minna Kuusisto sanoo, että mitä suurempi laina on kyseessä, sitä merkittävämmän eron muutama prosenttiyksikön kymmenyskin lainakustannuksiin tekee.
– Tällä hetkellä 12 kuukauden euribor on noin 0,40 prosenttiyksikköä kolmen kuukauden euriboria matalammalla tasolla. 200 000 euron lainamäärällä ero kuukausittaisessa korkokustannuksessa on karkeasti arvioituna noin 60 euroa ja vuodessa noin 740 euroa.
Historiallisessa tarkastelussa kolmen kuukauden euribor on hänen mukaansa kuitenkin yleensä keskimäärin 12 kuukauden euriboria matalammalla tasolla.
– Etukäteen on jokseenkin mahdotonta sanoa, kumpi viitekorko tulee seuraavan vuoden aikana lopulta edullisemmaksi.
Viitekoron vaihtaminen toistuvasti vallitsevan korkotilanteen mukaan ei olekaan ekonomistien mukaan järkevää.
– Tällaisella spekuloinnilla on vaikeaa olla ”markkinoita fiksumpi” ja toisaalta pankin yleensä perivät jonkinlaisen palkkion viitekoron vaihdosta, joka aiheuttaa kustannuksia.
Kuusisto on samaa mieltä.
– Viitekoron vaihtaminen ei ole ilmaista, joten korkoa ei missään nimessä kannata jatkuvasti vaihtaa.
Verkkouutisten haastattelemat ekonomit uskovat korkojen laskevan myös lähitulevaisuudessa.
– Arvioimme 12 kuukauden euriborin olevan vuoden lopussa noin kolmessa prosentissa ja kolmen kuukauden euriborin vähän tätä korkeammalla, Antti Saari ennakoi.
– Odotamme EKP:n laskevan ohjauskorkoa nykyiseltä 3,75 prosentin tasolta 2,75 prosenttiin ensi vuoden loppuun mennessä. Kaikki euribor-korot seuraavat lopulta tätä kehitystä, Minna Kuusisto arvioi.
Handelsbankenin Timo Hirvosen mukaan euribor-korot tulevat laskemaan jatkossakin lisää.
– Ei kuitenkaan yhtä ripeässä tahdissa kuin viimeisen kuukauden aikana.
LUE MYÖS:
Kannattaako asunto ostaa vai vuokrata? Ota huomioon nämä kolme tekijää
Kannattaako ostaa asunto vai muuttaa vuokralle? Asiantuntijalta selkeä näkemys
Osakkeet lähtivät syöksyyn – tämä on markkinoiden pelko